Alan Mathison Turing (1912–1954)

Alan Turing byl britský matematik, logik, kryptoanalytik a počítačový vědec. Je obecně považován za otce teoretické informatiky a umělé inteligence. Jeho práce položila základy pro koncepty algoritmů a digitálních počítačů, které používáme dodnes.

Raný život a vzdělání

Alan Turing se narodil 23. června 1912 v Londýně. Již od dětství projevoval mimořádné nadání pro matematiku a vědu, které však nebylo vždy pochopeno na konzervativních britských školách.

Studium na Cambridge: Studoval na King's College v Cambridge, kde exceloval v matematice a pravděpodobnosti.

Doktorát na Princetonu: Později odešel do USA na Princetonskou univerzitu, kde spolupracoval s dalšími velikány, jako byl John von Neumann nebo Alonzo Church.

Teoretický přínos: Turingův stroj

V roce 1936 publikoval Turing zásadní práci „On Computable Numbers, with an Application to the Entscheidungsproblem“. V ní definoval:

1. Univerzální Turingův stroj (UTM)

Turing popsal abstraktní matematický model stroje, který dokáže simulovat jakýkoliv jiný výpočetní stroj. Tento koncept je přímým předchůdcem dnešního počítače s programem uloženým v paměti.

Páska: Nekonečné médium pro čtení a zápis symbolů.

Hlava: Zařízení, které se pohybuje po pásce.

Stavy: Vnitřní nastavení stroje určující, co má udělat.

2. Rozhodnutelnost a Algoritmy

Turing dokázal, že existují problémy, které žádný algoritmus (stroj) nedokáže vyřešit (např. Halting Problem – problém zastavení). Tím definoval hranice toho, co je vyčíslitelné.

Druhá světová válka a Bletchley Park

Během druhé světové války hrál Turing klíčovou roli v dešifrování německých kódů v centru Bletchley Park.

Enigma: Německý šifrovací stroj považovaný za neprolomitelný.

Bombe: Turing navrhl elektromechanické zařízení (založené na polské práci), které dokázalo mechanicky procházet tisíce kombinací nastavení Enigmy.

Dopad: Odhaduje se, že díky práci Turinga a jeho týmu byla válka v Evropě zkrácena nejméně o dva roky a byly zachráněny miliony životů.

Umělá inteligence a Turingův test

Po válce se Turing začal zajímat o otázku: „Mohou stroje myslet?“. V roce 1950 publikoval článek, kde navrhl tzv. Turingův test.

Princip: Pokud člověk vede rozhovor se strojem a s jiným člověkem a nedokáže s jistotou určit, který z nich je stroj, pak lze stroj považovat za inteligentní.

Význam: Tento test zůstává dodnes standardem v diskusích o umělé inteligenci.

Smrt a rehabilitace

Turingův život skončil tragicky. Přestože byl válečným hrdinou, byl v roce 1952 odsouzen za homosexualitu, která byla v té době v Británii trestným činem.

Trest: Aby se vyhnul vězení, musel podstoupit chemickou kastraci (hormonální léčbu), která vážně poškodila jeho zdraví i psychiku.

Úmrtí: Zemřel 7. června 1954 na otravu kyanidem. Oficiálně šlo o sebevraždu, ačkoliv někteří historici o této verzi spekulují.

Královská milost: Až v roce 2013 udělila královna Alžběta II. Turingovi posmrtnou milost.

Odkaz v kultuře a vědě

Turingova cena: Nejvyšší ocenění v informatice (obdoba Nobelovy ceny).

Bankovka: Alan Turing je vyobrazen na nové britské padesátilibrové bankovce.

Film: Jeho život byl ztvárněn ve filmu Kód Enigmy (The Imitation Game) z roku 2014.

Vlastnost	Význam
Logika	Definoval, co je to algoritmus.
Hardware	Předpověděl stavbu digitálních počítačů.
Software	První úvahy o kódu a programu.
AI	Zakladatel kognitivní vědy.

Zpět na hlavní stranu Informatiky